DSU-formand revser moderpartiets boligskattepolitik: Man opfordrer unge til at blive boligspekulanter frem for at knokle
![Det giver ikke unge mennesker incitament til at yde en ekstra indsats, når forfatteren Jussi Adler-Olsen kan sælge sin villa til 25 millioner kroner og få gevinsten skattefrit, mens skatten er relativt høj på arbejde, mener formand for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, Frederik Vad (th). Arkivfoto fra præsentation af S-klimaudspil i 2019.](/images/article/243922/80905.jpg)
Det er et usundt samfund, der beskatter hårdt arbejde mere end milliongevinster på boliger, siger formanden for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, Frederik Vad. Han mener, magtpartierne er ude i et generationstyveri, og at de bør finde en løsning, hvis de nye boligskatter ikke snart bliver til virkelighed.
Socialdemokratiet står for svagt på spørgsmålet om boligskat, og det er demotiverende for unge mennesker at læse historier i medierne om krimiforfattere og tv-kokke, der sætter boliger til salg for 25 millioner kroner med udsigt til en skattefri gevinst.
Det mener formanden for socialdemokraternes ungdomsparti, DSU, Frederik Vad.
"Vi synes, man skal betale skat af sin bolig, når man sælger den. Det kan jo ikke være rigtigt, at man forærer så store formuer til folk, der køber på det rigtige tidspunkt bestemte steder i landet. Det er jo fuldstændig gak," siger han.
De stærkt stigende boligpriser i hovedstadsområdet resulterer jævnligt i historier om store gevinster for boligejere.
Senest kunne boligmediet Boliga fortælle, at krimiforfatteren Jussi Adler-Olsen har sat den villa, han købte i 2016 for 12,5 millioner kroner, til salg for 25 millioner. Selv om Valby-villaen er gennemrenoveret, fik eksemplet DSU-formanden til tasterne.
"Fortjenesten ryger skattefrit i lommen. Gad vide hvor mange bøger der skal sælges på 4-5 år for at tjene det samme?," skrev han på Twitter.
Altinget har spurgt, hvad problemet egentlig er?
"Jeg synes på mange måder, det giver sig selv. Den fortjeneste, han nok får, ryger jo lige ned i den skattefri lomme. Og det kan ikke være rigtigt, at mennesker, der går på arbejde hver dag, skal beskattes hårdt af de penge, de tjener, mens beskatningen på at have bolig og hænge sin jakke op på knagen hver dag er så meget lavere," siger Frederik Vad.
Hvad burde man gøre i stedet?
"Vi synes, det er oplagt at fjerne rentefradraget og lægge skat på gevinsten ved salget af boligen. Så vil vi til gengæld gerne sænke skatten på arbejde, og der kan du komme langt for de milliarder. Renten skifter jo lidt, men fradraget koster staten et sted mellem 13 og 18-20 milliarder om året, og det er virkelig mange penge."
Socialdemokratiet siger, at der skal være tryghed for boligejerne. At man ikke skal skabe usikkerhed ved at røre ved noget, der har så stor betydning for folks private økonomi. Er det ikke vigtigt, at almindelige mennesker trygt kan eje en bolig uden at blive hårdt beskattet?
"Jo, men det bør være ligeså vigtigt - hvis ikke vigtigere - at skabe et økonomisk bæredygtigt samfund med nogle sunde incitamentsstrukturer. Hvor man bygger bro mellem en rimelig indsats og en retfærdig bid af kagen. Hvor man opfordrer unge som mig til at gøre en indsats og belønner os for dét frem for at belønne, at man er spekulant på boligmarkedet."
"Den boligbeskatning, vi har i dag, skaber et samfund, som er præget af tilfældigheder, held og store formuer, der bare vokser og vokser og vokser. For hvis du allerede har købt en dyr bolig, så kan du - hvis den er rigtig dyr - nærmest leve af at sælge den videre," siger Frederik Vad.
Han mener, at man ved at lade boligpriserne i hovedstadsområdet stige uden at beskatte gevinsterne eller skære i rentefradraget, svigter unge førstegangskøbere.
"Et par almindeligt uddannede mennesker, der arbejder røven ud af bukserne til en gennemsnitsløn, har jo ikke råd til at købe et hus i storkøbenhavn."
Hvis man fjerner rentefradraget, vil det vel netop gå ud over nogle af dem med lavere indkomster, som har brug for at kunne trække den udgift fra i skat?
"Ja, men vi er sådan set også åbne for en mellemløsning, hvor man for eksempel lader førstegangskøbere få et fradrag, når de skal ind på markedet. Men derefter kan staten ikke blive ved med at subsidiere, at man optager nye lån for at kunne købe nye boliger. Det kan ikke være skattekassens opgave at støtte folk med en kæmpe friværdi i at tage lån til et sommerhus.
I debatten om boligmarkedet spørger nogle økonomer som eksempelvis Curt Liliegreen fra Boligøkonomisk Videncenter: Hvad er egentlig det store problem? Det kan godt være, der er nogen i København, der bliver rige, men det er ikke ret mange mennesker, og det er ikke noget, der truer samfundsøkonomien som sådan. Så hvad handler det her egentlig om for dig?
"For mig er det et værdispørgsmål, men jeg tror også på, at værdier om retfærdighed, rimelighed og gode incitamenter til at gøre en indsats, giver en sundere samfundsøkonomi. Jeg tror på, at hvis arbejde var den største kilde til velstand, fremgang og muligheder - ikke arv, ikke bolig, men arbejde - så ville flere gøre en større indsats på arbejdsmarkedet."
Så det handler både om samfundsøkonomi, og om at du har et problem med, at Jussi Adler-Olsen kan tjene 12 millioner kroner på sin villa?
"Jeg synes da, det er spøjst. Og hvad med alle de mennesker, der bor til leje? De er ligeså meget samfundsborgere som alle andre, men de får intet ud af, at staten oversubsidierer folk med egen bolig."
Generationstyveri
Selv om de stigende boligpriser har fået debatten om boligskat til at poppe op her og der, er der forholdsvis stille om spørgsmålet på Christiansborg, hvor et bredt flertal er enigt om boligskattepolitikken.
I 2017 indgik den daværende VLAK-regering et forlig med S, R og DF om nye boligskatter, som skal træde i kraft i 2024. Satserne for både grundskyld og ejendomsværdiskat bliver lavere end før, men til gengæld ophæves skattestoppet, som i mange år har fastfrosset ejendomsværdiskatten i kroner og øre og dermed udhulet den.
Samtidig håber man snart at kunne tage et nyt system for vurdering af ejendomme i brug. Der har været arbejdet på det siden 2013, men det er flere gange blevet udskudt. De nye vurderinger forventes blandt andet at øge skatten for københavnerne, hvor vurderingerne i mange år har været alt for lave i forhold til boligernes reelle værdi.
Danmark har en af de højeste løbende beskatninger af boliger i Europa. Og flere økonomer er glade for princippet i det kommende skattesystem, hvor man vil komme til at betale mere i skat år for år, hvis vurderingen af ens bolig stiger. Kan man ikke sige, at det problem, du peger på, allerede er løst? Det nye system skal bare lige i gang.
"Jeg glæder mig meget til at se, om det system overhovedet kommer op at køre. Det håber jeg selvfølgelig, det gør, men det virker som om, det er meget meget besværligt. Så jeg vil gerne lige se det, før jeg tror det."
"Hvis det kommer i gang: Jo, det nye system vil på sigt gøre det hele mere retfærdigt, men der er to ting ved det, man lige skal bemærke. Det ene er, at for at få de borgerlige med, sænkede man faktisk boligskatterne. Så der er skattelettelser involveret i det nye system."
"Det andet er, at der også er noget generationstyveri i det. For der, hvor det nye boligskattesystem kommer til at slå rigtig meget igennem, det er jo først, når min generation og dem, der kommer efter os, skal ind på boligmarkedet. Så dem, der har ejet en bolig i mange år, de kan foreløbig blive ved med at proppe de her værdier i lommen, og hvis de unge så en dag lykkes med at få foden indenfor, så begynder man at lade skatten stige med vurderingen," siger Frederik Vad.
Han mener, at "mennesker over 40 eller 60 må være rigtig glade for boligskatteaftalen".
"Der er i forvejen en meget stor bid af samfundskagen hos de ældre. Det er 68'erne, der råbte på socialisme i deres ungdom. Nu sidder de i en bungalow ude på Amager," siger Frederik Vad.
Hvordan skulle man konkret beskatte boliggevinster? Det vil jo gøre boligskatterne til en usikker indtægt for statskassen, fordi gevinsterne kan svinge meget fra år til år. Og skal man kunne skubbe skatten foran sig, indtil man forlader boligmarkedet, ligesom man kan i Sverige?
"Der er fordele og ulemper, og vi er lidt usikre på, hvordan det teknisk skal skrues sammen. DSU er jo ikke.. Vi er en gruppe unge, politisk engagerede mennesker. Men vi mener politisk, at man skal sigte efter en model, hvor man bliver beskattet af kapitalgevinsten."
Hvad mener du om dit moderpartis politik?
"Jeg synes, mit parti står forkert her, det er der ingen som helst tvivl om. Det er jo en gammelkendt konflikt mellem DSU og S. Jeg er helt med på den socialdemokratiske velfærdstanke om, at almindelige mennesker skal have råd til at eje en bolig. Men jeg synes godt, man kunne gå lidt hårdere til dem, der får rigtig mange værdier skattefrit ud af den boligpolitik, vi fører nu."
Hvorfor tror du ikke, S gør det?
"Jeg tror, det handler om to ting. Der er jo også mange almindelige mennesker, der har fået en bolig i områder med store prisstigninger, som man ville ramme med en skat på gevinsten. Det er en reel problematik."
"Og så er det kontroversielt og svært at få vælgernes opbakning til. Det at have en bolig er et meget stærkt frihedssymbol. I USA må du ikke tage skydevåbnene fra folk, for det er deres frihedssymbol, men i Danmark er det boligen."
Så er din kamp vel tabt på forhånd?
"Jeg tror, vi må indse, at hvis man skal gøre noget ved det her, skal man have de borgerlige med og lave en skattereform, hvor man for eksempel veksler rentefradraget til andre skattelettelser. Man skal vise folk, at det her ryger ikke bare ind i et stort sort hul. Vi bruger faktisk pengene til at sænke skatten for mange mennesker, som går på arbejde og tjener en beskeden løn: Slagtere, sosuer og rengøringsmedarbejdere."
Nu venter boligejerne foreløbig på de nye ejendomsvurderinger, som også er en forudsætning for, at de nye skatter kan træde i kraft. Hvad vil det i dine øjne betyde for situationen, hvis skatteminister Morten Bødskov (S) kommer og siger, at det bliver udskudt igen?
"Hvis det bliver udsat én gang til, synes jeg, regeringen og partierne har en pligt til at løse situationen og komme med en midlertidig ordning, frem til det nye system er klar. Jo længere tid man udskyder det, jo flere når at indhøste nogle gedigne, skattefri boliggevinster, som kommer til at øge uligheden i det her samfund markant. Vi vil se flere Jussi Adler eller Camilla Plum-historier, hvor et fiskerhus i Tisvildeleje bliver solgt for 25 millioner. Det skaber en ulighed, vi simpelthen ikke kan leve med."