DEBAT: En tvangsadoption skal kun vælges, hvis det er det bedste for barnet. Plejefamilier må endvidere ikke presses til at adoptere, alene for at spare penge. Det mener Rasmus Kjeldahl, direktør i Børns Vilkår.
Af Rasmus Kjeldahl Direktør i Børns Vilkår
Hos Børns Vilkår er vi blevet kontaktet af en plejefamilie. Familien havde fået stillet følgende ultimatum af kommunen: Enten adopterer I barnet – ellers også flytter vi barnet væk fra jer. Motivet fra kommunens side er alene at spare udgifterne til plejefamilien, da adoptionen jo er billigere, fordi kommunen sparer vederlag og faglig supervision til plejefamilien.
Man kan lidt retorisk stille spørgsmålet: Hvem er det lige, der skal tvinges i forbindelse med adoptioner. Barnet? De biologiske forældre? De kommende adoptivforældre?
Børns Vilkår mener her, at en tvangsadoption alene skal være drevet af hensynet til barnets bedste - også hvis det medfører tvang over for de biologiske forældre. Samtidig skal det være et frivilligt og positivt tilvalg fra adoptivforældrenes side. Plejefamilierne må ikke blive presset til at adoptere deres plejebarn, alene for at kommunen kan spare penge.
De rigtige tvangsadoptioner På den baggrund mener vi, at den ny lovgivning, der 1. behandles fredag, skal være med til at sikre flere af de rigtige tvangsadoptioner og ’færre’ af de forkerte adoptioner, der er drevet af økonomiske hensyn.
En tvangsadoption må aldrig være en spareøvelse. En ting er, at man som plejefamilie mister lønnen for at have barnet, når man adopterer det. Til gengæld får man mulighed for at knytte barnet til sig fuldstændig som sit eget, med garanti for at det ikke bliver flyttet af kommunen. Men den faglige støtte skal sikres.
Børns Vilkår mener, at alle forældre, der tvangsadopterer, skal have faglig støtte – barnet bliver jo ikke anderledes, fordi det ændrer juridisk status i familien. Der vil være et behov for også fremover at arbejde med de familier, der vælger at tvangsadoptere et barn.
Alt for få børn bliver i dag tvangsadopteret. Forskningen peger på, at flere tvangsadoptioner vil være til gavn for børnene, som på lang sigt får et bedre liv. Derfor er det nu op til kommunerne at lave flere af de rigtige tvangsadoptioner. Det kræver hår på brystet for sagsbehandleren at indstille, at nu er det sandsynliggjort, at to forældre slet ikke kan tage vare på deres barn og heller ikke kommer til at kunne det.
En tryg barndom Lisbeth Zornig nævner, at det kræver specialviden at kunne foretage den type sagsbehandlinger, og at den specialviden ikke altid er til stede i kommunerne, der kun kommer til at foretage få eller ingen tvangsadoptioner om året. Børns Vilkår er enige så langt, at så indgribende og specialiseret sagsbehandling i hvert fald kræver, at sagsbehandleren kan trække på specialviden udefra. Det ville hjælpe kommunerne til at foretage flere rigtige tvangsadoptioner.
Tvangsadoption er den mest indgribende foranstaltning, man kan træffe i barnets liv – men skulle vi ikke vende den rundt og spørge: Hvad, hvis vi ikke laver en tvangsadoption? Hvordan vil det så stille barnet? Ikke at tvangsadoptere er en lige så indgribende handling!
Men handlingen skal foregå på det bedst mulige faglige grundlag, og familierne skal have den bedst mulige faglige støtte. Alle børn har ret til en tryg barndom.
Regeringen vil skrue op for mængden af fagfolk, der uddanner sig inden for børne- og ungdomspsykiatrien, fremgår det af sundhedsudspil. Det sker, efter kommission beskrev stigende mængder psykiske diagnoser blandt børn og unge i omfattende rapport.
Psykiatrien skal ikke længere stå alene, men fremover være integreret organisatorisk med resten af sundhedsvæsenet, foreslår regeringen i nyt sundhedsudspil. Regionerne ser positive takter i forslaget, men advarer samtidig om, at det kan koste fokus på tiårsplanen.
Regeringens forslag til en sundhedsreform lægger op til den største ommøblering af sundhedsvæsenet i 20 år. Om reformen bliver en succes, afhænger i høj grad af, om de 17 nye sundhedsråd tåler mødet med virkeligheden.
Med en ny Region Østdanmark og 17 nye sundhedsråd vil regeringen blandt andet sikre mindre ulighed i sundhedsvæsenet. Sådan lød det fra regeringstoppen, da de onsdag præsenterede et udspil til en ny sundhedsreform.
Børn og deres familier risikerer at blive skubbet ud over kanten af årelange ventertider i skilsmissesystemet. Derfor er der brug for, at socialministeren træder til og sikrer, at konfliktfyldte sager hurtigere bliver afsluttet i Familieretshuset, skriver Helle Brandt.
Enklere regler i sundhedsvæsenet giver mening, når det forbedrer forholdene for både patienter og ansatte. Men regeringens nuværende nedlæggelse af 1000 årsværk skaber frygt om, at det vil ramme de borgere, der i forvejen er mest udsatte, skriver Janus Tarp.
EU-kommissionsformand Ursula von der Leyen har tirsdag præsenteret sit nye kommissærhold. Få et hurtigt overblik over de nye kommissærer og fordelingen af posterne.
Ursula von der Leyen har udpeget sit nye kommissærhold. Men hvem er de nye kvinder og mænd, der nu skal godkendes af Europa-Parlamentet? Altinget giver dig en kort introduktion – og en lynanalyse af både EU-formanden og hendes 26 nye kommissærer.
Ursula von der Leyen lægger ansvaret for den europæiske energipolitik i hænderne på en dansk EU-kommissær de næste fem år. Desuden skal han tage sig af de voksende boligproblemer i Europa.
Hvor mange regioner overlever, hvor mange sundhedsopgaver mister kommunerne, og hvor mange beslutninger skal fremover træffes nationalt? Her er otte vigtige ting, som Altingets sundhedsredaktion holder øje med, når regeringen onsdag præsenterer sit sundhedsudspil.
Den to-årige flexuddannelse for unge med kognitive handicap giver samfundsøkonomisk overskud. Derfor bør politikerne gøre uddannelsen permanent, skriver Mikkel Holmbäck og Thorkild Olesen.
Dokumentaren 'Var min far pædofil?' viser, at vi som samfund må se problematikken i øjnene og indføre obligatorisk undervisning i opsporing og håndtering af seksuelle overgreb mod børn, skriver Kirsten Trans og Steffie Syrild.
Vi står med en større håndfuld af børn og unge, der flyver direkte igennem samfundets sikkerhedsnet - eller bevidst undgår at blive grebet af det. Det sker, fordi systemet nemt bliver en frygt i en allerede skræmmende hverdag, skriver Isabella Lindgren.
Forebyggelse og faglighed skal sættes i højsædet for at løse udfordringer på socialområdet. Det kan kun lykkes, hvis politikere og organisationer samarbejder om udmøntningen af handicapaftalen, skriver Mads Roke Clausen.